![Chịkọtara nke nje zuru ezu nke nje 2040_1](/userfiles/22/2040_1.webp)
Nje bụ ihe dị ọtụtụ ndụ ndụ na mbara ụwa anyị. Ọnụ ọgụgụ nje bacteriptions, makwaara dị ka ọtụtụ atọ, nje, na-ebugharị mkpụrụ ndụ nje na ihe ihe omimi, dị ka atụmatụ sayensị, bụ 1031. Ha na - emetụta obodo microbial, na - eme ihe dị ka ọkwa na - enye ọkwa na - ebufe ọrụ inyeaka, bara uru maka ụdị nje bacteria-ndị agha.
Ruo ọtụtụ afọ, ndị na-eme nchọpụta enwetala akwụkwọ ọgụgụ adịghị ngwa ngwa dịka ha chọrọ, n'ihi ntoputa nke nnukwute metagenomle dị elu, ọ ga-ekwe omume ịchọpụta ọnụọgụ ọnụọgụ ọhụrụ. N'ihi ya, nchọpụta a na-atụghị anya ya bụ na enweghị ike ịba na usoro nkọwapụta nke ihe ọ bụla ama ama na ụtụ ụwa nke mba ụwa ọ bụla ama ama na ụtụ isi nje (ITTV).
A maara na ọ bụ akwụkwọ na-emetụta ụkpụrụ dị iche iche, ma nye mkpa nke ihe mejupụtara na ọrụ microbination nke eriri afọ maka ahụike mmadụ na-abawanye na ụdị ndị bi na ya. Enweghị echiche na nchịkọta nke nje bacteria na-eduga na mmepe nke ọtụtụ ọrịa na steeti ndị dị mgbagwoju anya, dị ka allergies na oke ibu. Agbanyeghị, ruo ugbu a, anyị maara ntakịrị banyere ọrụ nje na-akpata ọrịa eriri afọ na nje na-egwuri ọrịa na ọrịa na ọrịa.
Ndị ọkà mmụta sayensị si n'ụlọ nyocha nke mmekọrịta n'etiti ndị ọbịa na ụlọ ọrụ nke onye na-ahụ maka Bioinform (United Kingdom) 28 Mba dị iche iche na kọntinent isii (Africa, Asia Europe, South America na Oceana), na 289 Genomes kewapụrụ iche, nke sitere na ọnya afọ a. A na-egosi nsonaazụ nke ọrụ ha na magazin Cell.
Ndị ọkà mmụta sayensị achọpụtala na ọtụtụ ụbọchị ndị bi na eriri afọ nke mmadụ, ihe karịrị ọkara nke ndị hụtụrụla tupu. Valicedị njegharị ghọrọ ndị kachasị elu n'etiti ụdị nje dị ka ụlọ ọrụ. N'otu oge ahụ, ihe dị ka 36% nke ụyọkọ nje na-efe efe abụghị naanị otu ụdị, na-eke usoro nke mkpụrụ ndụ ihe nketa n'etiti nje bacteria.
![Chịkọtara nke nje zuru ezu nke nje 2040_2](/userfiles/22/2040_2.webp)
Ọtụtụ puku nje, ndị sayensị achọpụtala ọtụtụ ụdị atọ dị na njiri mara ihe mgbaaka nke mgbaji na-akwụghị ụgwọ, achọpụtara na 2014 na Losedater n'ọtụtụ mba. A na-akpọ ndị otu a na nje bacteria na-adịghị mma ariaerobic nke ezinụlọ Burcreaee. Ma, dị ka ndị ọkachamara si kwuo, ya na mgbarasị - nna nna ya.
Anyị hụkwara nkewa nke ọma n'etiti ndị bi na North America, Europe na Asia na ihe nlere sitere n'Africa na South America. N'ụzọ na-akpali mmasị, usoro fagio (usoro usoro nke mkpụrụ ndụ mkpụrụ ndụ niile dị na nlele ahụ. - Ref.) Ya na ndu di nkpa na ndu mmadu. A na-achọta akwụkwọ ndị dị na nyocha ndị mepere emepe na bacteria nke ezinụlọ Touse, ma Madagascal na Fiviters na TreveTelaceae kama nke ndị ọkà mmụta sayensị gwara.
Dabere na ha, ihe ndị na-ebute ihe dị elu nke mkpụrụokwu nke mkpụrụokwu ga-eme ka ọmụmụ ọdịbendị dị elu - akụkụ nke microbioma nke eriri afọ na nyocha mmalite nke nje na-emeju afọ.
"A ga-echetarịrị na ọ bụghị nje virus niile: ha bụ ihe dị mkpa nke ecomystem eriri afọ. Ọtụtụ n'ime nje anyị kpughere na mkpụrụ ndụ ihe nketa, ya bụ, dị iche na nje ndị a ma ama, dị ka coronavirus Sar-Cora-2 ma ọ bụ nje vika, nke bụ nje RNA. Nke abuo, Alexander Allanter Almeida, otu n'ime ndị dere akwụkwọ a.
Isi Iyi: Gand Science